ארכיון תגיות עבור : כלי משחק וחפצי יום־יום
![](https://tmsifting.org/wp-content/uploads/2019/09/40641-1-495x400.jpg)
מקלות ברונזה
מקלות ברונזה מעוטרים ופשוטים. שימשו לתמרוקים ולמריחת כחל, ככלי רפואה וככלי רוקחות. כלים כאלו מוכרים באתרים רבים מהאלף הראשון לפנה”ס ועד לעת החדשה. הכלים השלמים על פי רוב ניתנים לזיהוי, אבל חלק גדול מהממצא כולל שברים מעוטרים של כלים אלו שלא ניתן לקבוע לאיזה שימוש יועדו.
![](https://tmsifting.org/wp-content/uploads/2019/09/196-1-495x400.jpg)
שבר מסרק שנהב,
שבר מסרק שנהב, התקופה הרומית עד האסלאמית הקדומה.
![](https://tmsifting.org/wp-content/uploads/2019/09/pipes-495x400.jpg)
מקטרות לעישון טבק ג
מקטרות לעישון טבק, נפוצו ברחבי האימפריה העות’מאנית במהלך המאות ה־17–19 לספירה. למרות שישנן עדויות מעטות לעישון במקטרות מהעת העתיקה, השימוש הנרחב בהן החל במאה ה־16 עם גילוי אמריקה וייבוא הטבק לאירופה ולמזרח. בתוך כך התפתחה האומנות של מקטרות החרס באימפריה העות’מאנית. אל מקטרת החרס התחבר צינור עץ שבקצהו היתה פיה לשאיפת עשן הטבק. המקטרות עוטרו לרוב בעיטורים צמחיים וגיאומטריים ועל חלקן אף מופיע כיתוב. בירושלים פעלו עשרות בתי יוצר לייצור מקטרות, אך הן היו נפוצות באזורים רבים באימפריה, דוגמת איסטנבול, וחלק גדול מהמקטרות מגיע מבתי יוצר מחוץ לירושלים.
![](https://tmsifting.org/wp-content/uploads/2019/09/71308-low-res-495x400.jpg)
מקטרות לעישון טבק ב
מקטרות לעישון טבק, נפוצו ברחבי האימפריה העות’מאנית במהלך המאות ה־17–19 לספירה. למרות שישנן עדויות מעטות לעישון במקטרות מהעת העתיקה, השימוש הנרחב בהן החל במאה ה־16 עם גילוי אמריקה וייבוא הטבק לאירופה ולמזרח. בתוך כך התפתחה האומנות של מקטרות החרס באימפריה העות’מאנית. אל מקטרת החרס התחבר צינור עץ שבקצהו היתה פיה לשאיפת עשן הטבק. המקטרות עוטרו לרוב בעיטורים צמחיים וגיאומטריים ועל חלקן אף מופיע כיתוב. בירושלים פעלו עשרות בתי יוצר לייצור מקטרות, אך הן היו נפוצות באזורים רבים באימפריה, דוגמת איסטנבול, וחלק גדול מהמקטרות מגיע מבתי יוצר מחוץ לירושלים.
![](https://tmsifting.org/wp-content/uploads/2019/09/64599-low-res-495x400.jpg)
מקטרות לעישון טבק א
מקטרות לעישון טבק, נפוצו ברחבי האימפריה העות’מאנית במהלך המאות ה־17–19 לספירה. למרות שישנן עדויות מעטות לעישון במקטרות מהעת העתיקה, השימוש הנרחב בהן החל במאה ה־16 עם גילוי אמריקה וייבוא הטבק לאירופה ולמזרח. בתוך כך התפתחה האומנות של מקטרות החרס באימפריה העות’מאנית. אל מקטרת החרס התחבר צינור עץ שבקצהו היתה פיה לשאיפת עשן הטבק. המקטרות עוטרו לרוב בעיטורים צמחיים וגיאומטריים ועל חלקן אף מופיע כיתוב. בירושלים פעלו עשרות בתי יוצר לייצור מקטרות, אך הן היו נפוצות באזורים רבים באימפריה, דוגמת איסטנבול, וחלק גדול מהמקטרות מגיע מבתי יוצר מחוץ לירושלים.
![](https://tmsifting.org/wp-content/uploads/2019/09/49770-Low-res-495x400.jpg)
נר שמן
נר שמן עשוי חרס, מסוג Large Candlestick Lamp (“נר מנורה”) עם עיטור גיאומטרי ושרידי פיח סביב החרטום. המאות השישית עד השמינית לספירה.
![](https://tmsifting.org/wp-content/uploads/2019/09/dice-low-res-495x400.jpg)
קוביות משחק
קוביות משחק עשויות עצם ושנהב, מגוון תקופות. קוביות משחק מסוג זה מוכרות מתקופת הברונזה ועד לעידן המודרני. בחפירות סביב הר הבית התגלו קוביות רבות מהתקופה הרומית המאוחרת. בתקופה זו חוברה המשנה המציינת ש”המשחק בקוביא” פסול לעדות (סנהדרין ג ג).
![](https://tmsifting.org/wp-content/uploads/2019/09/DSC_1083-495x400.jpg)
חיילי משחק
חיילי משחק עשויים זכוכית כהה מלופפת בחוט זכוכית לבנה. שימשו במשחק השחמט ובמשחקים נוספים. מאות 12–14 לספירה. סגנון הכלים ייחודי וניתן אף לראותם באיורים מהתקופה הממלוכית.
![](https://tmsifting.org/wp-content/uploads/2019/09/53659-low-res-384x400.jpg)
כדורי אבן
בסינון נמצאו מעל למאה כדורי אבן וחרס מלוטשים ששימשו ככלי משחק למשחקים עם גומות, דמויי “מנקלה”. פריטים אלו לרוב לא נאספים בחפירות ארכיאולוגיות, או נמצאים בכמויות קטנות מאוד. עם זאת, לוחות משחק הכוללים סדרה של גומות חרוטות באבן, מתקופות שונות, מוכרים בכל רחבי המזרח הקדום ובאתרים רבים בארץ.
![](https://tmsifting.org/wp-content/uploads/2019/09/49770-Low-res-495x400.jpg)
לוח משחק
לוח משחק חרוט על אבן גיר רכה.